Vitamin B12 v kojeneckém věku: význam, důsledky a příčiny jeho deficitu
Autoři:
MUDr. Jiří Bufka 1,2; MUDr. Veronika Schwarzová 2; MUDr. Lenka Vaňková 3; MUDr. Alena Šebková 1; Prof. MUDr. Josef Sýkora, Ph.D. 2
Působiště autorů:
Ordinace praktického lékaře pro děti a dorost, Strážnická 36, 323 00 Plzeň 1
1; Univerzita Karlova, Lékařská fakulta v Plzni, Dětská klinika, Fakultní nemocnice Plzeň
2; Univerzita Karlova, Lékařská fakulta v Plzni, Ústav histologie a embryologie
3
Vyšlo v časopise:
Svět praktické medicíny, 5, 2023, č. 4, s. 55-57
Kategorie:
Medicína v ČR: přehledový článek
Souhrn
Vitamin B12 (kobalamin) je vitamin rozpustný ve vodě. Je nezbytný pro správný průběh některých metabolických dějů, vývoj CNS a krvetvorbu. Ve stravě je obsažen hlavně v mase, rybách, vejcích, mléčných výrobcích a fermentovaných rostlinných potravinách (např. kyselé zelí). U kojenců je nezbytný dostatek vitaminu B12 v mateřském mléce.
Vitamin B12 se uvolňuje ze stravy v kyselém prostředí žaludku, kde se spolu s navázaným haptocorrinem (někdy označován jako transkobalamin I) spojuje s vnitřním faktorem, který je produkován parietálními buňkami žaludečních žláz a dále je transportován do tenkého střeva. Působením pankreatických proteáz je z daného komplexu odštěpen haptocorrin. V distálním ileu se váže na receptor cubilin, vstřebává se do enterocytu endocytózou a přenašeči je transportován do plazmy. Následně se navázaný na transkobalamin II transportuje v podobě holotranskobalaminu k játrům a dalším orgánům a buňkám (Obr. 1). V buňkách se kobalamin přeměňuje na aktivní metabolity metylkobalamin a adenosylkobalamin a účastní se intracelulárního metabolismu jako kofaktor níže uvedených reakcí.
Zásoby vitaminu B12 se v těle uchovávají v játrech a u dospělého člověka pokrývají jeho potřebu obvykle na dobu 5–10 let. Lidský plod si v průběhu intrauterinního vývoje transplacentárním aktivním transportem vytvoří zásoby vitaminu B12 jen na dobu asi 3–5 měsíců. Nejvíce zásob se u plodu vytvoří ve 3. trimestru – z tohoto hlediska je riziková prematurita. Dále je nutné myslet na zvýšené riziko deficitu u druhého (ev. dalšího) narozeného dítěte.
Vitamin B12 se v lidském těle účastní velmi významného intracelulárního metabolismu (Obr. 2) jako kofaktor přeměny:
- homocysteinu na methionin:
- methionin je důležitý pro normální metabolismus C1-fragmentů, jako je metylace a syntéza DNA,
- v případě poruchy metabolického procesu dochází k hromadění homocysteinu v těle;
- metyl-malonyl-CoA na sukcinyl-CoA:
- sukcinyl-CoA je důležitý pro katabolismus mastných kyselin s lichým počtem uhlíků a některých aminokyselin,
- v případě poruchy metabolického procesu dochází k hromadění metylmalonové kyseliny v těle a k jejímu zvýšenému vylučování močí.
V kojeneckém věku se mohou v důsledku deficitu vitaminu B12 vyskytovat příznaky uvedené v tabulce 1.
V případě podezření na možný deficit vitaminu B12 je nutné vyšetřit krevní obraz s diferenciálním rozpočtem včetně retikulocytů, v biochemii laktátdehydrogenázu (LDH), transaminázy, kyselinu močovou, celkovou hladinu vitaminu B12. Dále v případě, že je to v ambulantní praxi možné, anebo na klinickém pracovišti zjistit plazmatickou hladinu homocysteinu, hladinu metylmalonové kyseliny v moči, ev. vyšetřit metabolické vady. Na klinickém pracovišti se dále doplňuje vyšetření aktivní formy vitaminu B12 (Tab. 2) perorálním absorpčním testem k vyloučení poruchy vstřebávání vitaminu B12.
Deficit vitaminu B12 může vzniknout v případech, které jsou uvedeny v tabulce 3. Příčiny deficitu jsou odvozeny od jednotlivých etáží vycházejících z příjmu vitaminu B12 ve stravě, přes jeho vstřebávání až po intracelulární přeměnu.
Substituce vitaminu B12
Substituční léčba je indikována u všech pacientů s prokázaným deficitem vitaminu B12. Dávku a cestu podávání volíme podle tíže deficitu – u pacientů s rozvinutými klinickými příznaky (anemie, neurologické příznaky) nebo u dětí s prokázanou poruchou vstřebávání se terapie zahajuje parenterálně. U dětí v prvním týdnu je doporučena dávka 100 µg i. m. denně, v dalším týdnu 1000 µg i. m. obden, dále 1000 µg i. m. dvakrát týdně a poté 1000 µg i. m. jednou týdně. Po úpravě potíží je podávána udržovací dávka jednou za měsíc nebo je možné převedení na perorální léčbu.1
Asymptomatické pacienty s prokázaným deficitem léčíme perorálním preparátem – doporučována je dávka 1000 µg denně v prvním týdnu, v dalším týdnu 1000 µg obden, v dalším týdnu dvakrát za týden a následně jednou týdně po dobu tří měsíců.2 Další možností je denní terapie po dobu osmi týdnů (dávka 125 µg pro kojence, 250 µg pro děti od jednoho do dvou let a 500 µg pro děti nad 2 roky).3
Závěrečné doporučení pro praxi
Vitamin B12 je nezbytný pro vývoj nervové tkáně. Případné poškození vývoje v důsledku deficitu nemusí být vždy reverzibilní, proto je důležitá informace o výživě matky v anamnéze a případné včasné poučení o rizicích pro plně kojené dítě a doporučení substituce vitaminu B12. Na možný deficit vitaminu B12 je nutné vždy pomýšlet při opoždění psychomotorického vývoje dítěte, nejčastěji ve věku 3–5 měsíců. V případě podezření na možný deficit vitaminu B12 je vhodné získat náležitou anamnézu, provést základní vyšetření a kontaktovat klinické pracoviště ohledně dalšího postupu.
PoděkovánÍ
Obrázky byly vytvořeny pomocí BioRender. Com.
Zdroje
1. Sezer RG, Akoğlu HA, Bozaykut A, et al. Comparison of the efficacy of parenteral and oral treatment for nutritional vitamin B12 deficiency in children. Hematology 2018;23(9):653–657.
2. Sezer RG, Bozaykut A, Akoğlu HA, et al. The efficacy of oral vitamin B12 replacement for nutritional vitamin B12 deficiency. J Pediatr Hematol Oncol 2018;40(2):e69–e72.
3. Chandelia S, Chandra J, Narayan S, et al. Addition of cobalamin to iron and folic acid improves hemoglobin rise in nutritional anemia. Indian J Pediatr 2012;79(12):1592–1596.
Štítky
Praktické lékařství pro děti a dorost Praktické lékařství pro dospěléČlánek vyšel v časopise
Svět praktické medicíny
![Číslo 4](https://www.prosestru.cz/media/cache/resolve/journal_issue/media/image_pdf/38ddb75b173768fe7cadc2d5574e1bf5.jpg)
- Perorální antivirotika jako vysoce efektivní nástroj prevence hospitalizací kvůli COVID-19 − otázky a odpovědi pro praxi
- PŘÍBĚH: Bylo mi 27
- Zásady péče o pacienta v pronační poloze
- Orální lichen planus v kostce: Jak v praxi na toto multifaktoriální onemocnění s různorodými symptomy?
Nejčtenější v tomto čísle
- Zvýšené jaterní testy: jak postupovat v jejich vyhodnocování?
- Diferenciální diagnostika kulhání u dítěte
- Fixní kombinace ibuprofen/paracetamol
- Probiotika v pediatrii – aktuální poznatky založené na důkazech